Česnečka, opiška nebo oukrop. Polévka, která léčí
Jídlo, které v zimě zahřeje, po protančené noci nebo bujaré oslavě postaví na nohy a při rýmě a nachlazení léčí. To je česnečka, opiška nebo úkrop.
Všechny tři názvy označují prakticky stejné nebo hodně podobné jídlo. Jedná se vždycky o polévku, jejímž základem je horká voda a česnek. Ve všech třech názvech se odráží to, jak a z čeho se tato polévka připravuje.
Název česnečka přímo odkazuje k použití česneku. Tento název se dříve používal hlavně ve městech. Zajímavé je, že jak se rozšiřuje množství různých jídel, která využívají jako jednu z hlavních ingrediencí česnek, objevují se i jiné varianty tohoto názvu, jako například česnekačka, česnekovka a podobně.
Souvisí opiška s opičkou?
To by sice bylo pěkné vysvětlení, ale tak to není. Opiška, nebo také Vopiška je krkonošská varianta česnekové polévky, do které se kromě česneku a horké vody přidávají také nasekané lístky libečku nebo celeru. Libeček i celer patří do čeledi miříkovitých. Tahle čeleď se latinsky nazývá Apiaceae, celer sám se pak německy řekne Appich. Název polévky Opiška vznikl tedy nejspíše počeštěním a odkazuje na použití této miříkovité rostliny.
Zvuková podoba slova úkrop svádí k představě krup nebo něčeho křupavého, ale není tomu tak. Úkrop, nebo v obecné češtině oukrop, je zase česneková polévka. Pojmenování úkrop se dříve používalo spíš na venkově. V tomto slově je skryt způsob přípravy. Základem je horká, vroucí voda. Slovo úkrop najdeme ve stejném nebo podobném významu ve slovenštině, polštině, ruštině, ukrajinštině, horní i dolní lužické srbštině. Existovalo už v praslovanštině a pravděpodobně souvisí se staroindickým slovem śrapáyati, což znamená „vaří“.
Oukropeček
Úkropek, oukropek nebo oukropeček, lidově také ukroupek je člověk ustrašený, bázlivý. Tohle slovo se do češtiny dostalo z polštiny, kde okrop, nikoli tedy úkrop, znamená hrůza a okropny znamená hrozný, ohromný. Oukropeček není zdrobnělina od slova oukrop a vlastně s ním vůbec nesouvisí, i když to tak může vypadat.
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Starosvětské příběhy lesníků z časů, kdy se na Šumavě ještě žilo podle staletých tradic.
Václav Žmolík, moderátor
![ze_světa_lesních_samot.jpg ze_světa_lesních_samot.jpg](https://vary.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/30211a0c09767f56cedafa33e6481497.jpg?itok=KWqo-X-T)
![](https://vary.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/b71c5d2b93b9741c57997922a6ba086a.jpg?itok=pJjrY4Ii)
3x Karel Klostermann
Komplet obsahuje dva šumavské romány Ze světa lesních samot, V ráji šumavském a povídkový soubor Mrtví se nevracejí z pera klasika české literatury Karla Klostermanna (1848 - 1923), který tomuto kraji zasvětil celé své dílo.